Jeg heter Steve Jobs.
Steve Jobs har ikke funnet opp noe.
Han var verken ingeniør eller datageni.
Men uten ham ville vi ikke hatt Macintosh eller iMac.
Ingen ville hørt på en iPod eller ringt med en iPhone.
Eller surfet på en iPad.
Jobs designet ikke produktene. Men han forsto hvor viktige de ville bli.
Se på skjermen. Jeg kan bevege den med én finger.
Det kuleste med en iPod er at hele musikksamlingen får plass i lomma.
Telefon og internettleser i en og samme dings.
Vi kaller den iPhone.
Her er vi i New York Times. Dere ser hvor rask den er.
Han presenterte hvert produkt som om det var et blikk inn i framtiden.
Han var visjonær og en karismatisk sjef.
Men han var også autoritær, hensynsløs og stormannsgal.
Alan Deutschman Jobs ser på seg selv som en av tidens store kulturelle verdensledere.
Steve Wozniak Det finnes noen få unike mennesker, som Shakespeare og Newton.
Han så på seg selv som en av dem.
Alle andre er maur, og de betyr ikke noe.
Hvordan kunne denne selvlærte mannen -
- skape et av tidens største selskaper?
Steve Jobs ville dominere hele verden via IT.
En nådeløs verden der alt var tillatt.
Steve Jobs ble født i San Francisco 24. februar 1955.
Hans biologiske foreldre ga ham fra seg ved fødselen.
Hans mor var student og hans far lærer. De kunne ikke ta vare på ham.
Han ble adoptert av Paul og Clara Jobs. Ingen av dem hadde studert.
Men de var fast bestemt på å gi Steve en høyere utdannelse.
Steve vokste opp sør i San Francisco, -
- i en liten enebolig i en dal som skulle få navnet Silicon Valley.
Men foreløpig var databransjen i sin barndom.
Steve gjorde det ikke særlig bra på skolen.
Han var interessert i elektronikk, men han var ikke noe geni.
Han var en slags hobbyentusiast innen elektronikk.
Men han var ikke noe geni når det gjeldt det tekniske.
Steve var kanskje ikke noe geni, men han hadde gode venner.
Spesielt naboen Steve Wozniak, som var fem år eldre.
De var begge opptatt av elektronikk, men Wozniak var faktisk et geni.
Vi hilser på Wozniak i hans hjem i Los Gatos i California.
Han husker hvordan han bygde alle mulige slags elektroniske systemer.
Og han var svært flink.
Jeg var så god. Jeg utviklet helt spesielle metoder.
Jeg kombinerte databrikker på de merkeligste måter.
Jeg kan ikke beskrive det. Jeg gjorde det bare.
Jeg prøvde å gjøre en bedre og bedre jobb uten å lese en eneste bok.
Wozniak er fortsatt stolt av sine tidlige bragder.
Han var svært intelligent. Han kunne lese da han var tre.
Da han var sju, lagde han sin egen radio.
Da han var 13, kunne han mye om elektronikk.
Han fant opp ting etter ting. Den fremste oppfinnelsen var Blue Box.
Med den kunne man ringe hvor som helst i verden gratis.
Man sendte visse toner inn i telefonen, og så kapret den linjer.
Systemet koblet deg rett til nummeret. Helt gratis.
Den virket, men var ulovlig. Så han kunne ikke gjøre noe med den.
Noen år senere oppfant han framtidas maskin:
Denne trekassa, bygd av det Wozniak hadde for hånden.
Den ser ut som et leketøy, men er verdens første hjemmedatamaskin.
Den ser hjemmelagd ut, men er helt revolusjonerende.
Året er 1976, og datamaskiner ser slik ut:
Enorme maskiner uten tastatur eller skjerm.
Veldig annerledes enn dagens datamaskin.
Wozniaks versjon er en fantastisk forbedring.
Men som vanlig forstår han ikke hvor viktig dette er.
Ikke før han viser den til Steve Jobs.
Jeg kunne ta fram tv-en min og vise fram hva jeg hadde funnet opp.
Folk kunne knapt tro at noen få databrikker utgjorde en hel datamaskin.
For Jobs er dette en åpenbaring.
Han blir besatt av én ting: Å markedsføre datamaskinen.
Wozniak husker hvor fast bestemt hans unge venn var.
Vi visste ikke helt hvordan vi skulle selge den.
Jeg sa: "Vi går kanskje med tap." Han: "Da har vi i det minste et firma."
Jobs har allerede tenkt på den lille detaljen som vil føre til suksess.
Han fant på navnet Apple Computer. For et fantastisk navn!
Apple. Hvor kom den ideen fra?
Jobs lot seg påvirke av hippie- bevegelsen og sin reise til lndia.
Han lot seg inspirere av en generasjon som ville forandre verden.
Musikk og stoff. Han prøvde alt mulig.
Gjengen pleide å møtes på en bondegård og spise epler.
Dan Kottke husker det godt.
Dan Kottke Steve, jeg og andre felles venner var ofte på den gården.
Det var en eplegård. Vi høstet epler der.
Vi spiste bare frukt, og akkurat da gikk det bare i epler.
Han er inspirert av hippiebevegelsen og av lsaac Newton, -
- og velger et eple som sin logo.
Den mangler en bit, så den ikke skal se ut som en tomat.
Nå trenger han bare klienter som er interessert i hans Apple I.
Han får snart sin første bestilling: 100 maskiner til Byte Shop.
En av de første databutikkene som har åpnet i Silicon Valley.
Biograf Owen Linzmayer husker hvor dyktig Jobs var til å selge den.
Owen Linzmayer Han var en hippie. Han gikk i sandaler og shorts.
Han ba om å få kjøpe deler for flere tusen dollar på kreditt -
- for å bygge en datamaskin i en helt ny bransje.
Det fantes ikke noe marked for personlige datamaskiner.
Det var bare disse gutta og drømmen deres.
Wozniak kan ikke helt tro det.
De har jo ikke bygd en eneste datamaskin ennå.
Han solgte datamaskinene for 500 dollar per stykk.
50 000 dollar var det dobbelte av lønna mi hos HP. Det var veldig mye.
De må fortsatt bygge datamaskinene.
De bruker alt de har for hånden.
Hippiekompisen Kottke blir Apples første ansatte.
29 år senere viser Kottke oss sin første arbeidsplass.
Dette er Cupertino. Vi er nesten framme.
Her er Crist Drive.
Et av verdens største selskaper ble startet hjemme hos Jobs' foreldre.
Her bodde jeg sommeren -76.
Apple ble startet på Steves søsters soverom.
På baksiden av huset. Så flyttet vi til stua.
Vi bygde Apple I på stuebordet da jeg kom dit.
Så flyttet vi til garasjen.
Dan jobbet flere måneder i garasjen, som siden har blitt et monument.
Dan er ikke noe datageni. Det er ikke Jobs heller.
Men han betaler Dan 3,25 dollar i timen for loddejobben.
Ikke verst på den tiden.
Jeg kunne ikke noe om datamaskiner, så jeg hang bare med på lasset.
Steve og Steve hadde en plan, men jeg ante ikke hva de drev med.
En fabrikk i en garasje. Hippiesjefer.
De første skrittene er uortodokse, men Apple I blir populær.
På noen måneder selger de 200 stykker.
Ikke verst for et produkt som har vært forbeholdt IT-eksperter.
Apple I er enkel og blir solgt uten skjerm.
Så brukerne må selv koble den til en tv.
Man trenger både datakunnskap og fingerferdighet.
Apple I var ingen personlig datamaskin. Man måtte være være teknisk begavet.
Man måtte kunne lese et koblingsskjema.
Man måtte kunne koble den til et tv-apparat.
Man måtte kjøpe en separat transformator.
Man måtte kunne en del ting.
Jobs forstår raskt at denne målgruppen blir for liten.
Han vil selge maskiner til menigmann.
Han ber Wozniak gjøre den tilgjengelig for en større målgruppe.
Wozniak leverer resultatet noen få uker senere: Apple II.
Her er all koden som fantes i en Apple II. Ikke en eneste programfeil.
-Du er vel stolt av det? -Jeg aner ikke hvordan jeg klarte det.
Ja, jeg er stolt.
De aner ikke hvordan han klarte det. Men de har forstått noe:
Design er viktig. Apple II ser ikke lenger hjemmelagd ut.
Den har plastdeksel, skjerm og diskettstasjon.
Jobs har forvandlet en merkelig maskin til en forbruksvare.
Apple II var historiens første hjemmedatamaskin -
- som kunne tas i bruk straks den var pakket ut.
Nå må han bare overtale amerikanske familier til å kjøpe den.
Og Jobs har svaret: reklame. Her er hans første kampanje.
Apple II har en sentral plassering.
Fra sitt eget kjøkken kan eieren sjekke aksjekursene.
På 70-tallet er dette fortsatt sci-fi, og dette er Jobs' geni:
Han fører teknologi inn i dagliglivet. Og 20 år før Internett -
- ser han for seg enkle produkter som vil forandre folks liv.
Jobs ansetter den unge ingeniøren Andy Hertzfield.
Andy husker hvor populær den nye datamaskinen ble.
Andy Hertzfield Å selge 1000 stykker i måneden var enormt.
Det var de kjempefornøyde med i 1978.
De to grunnleggerne poserer stolt. De har gjort braksuksess.
Bare fire måneder etter oppstarten er de blitt et viktig selskap.
Apple II har erobret USA.
300 000 stykker er solgt, bl.a. til skoler.
Skolebarn lærer seg data på Apple II.
Sent på 80-tallet blir selskapet børsnotert.
Nesten 5 mill. aksjer blir revet vekk, og verdien stiger med 32 %.
Stevene blir millionærer. Jobs er 25 år og Wozniak 30.
De er verd 300 mill. dollar. Livsstilen deres forandrer seg.
Her er Wozniaks Porsche med Apple II på skiltet.
Jeg hadde aldri eid en bolig før.
Jeg trodde aldri jeg ville få råd til ferie på Hawaii.
Sånn var det. Men plutselig fikk jeg alt.
Det føltes godt.
Men så trekker han seg tilbake og konsentrerer seg om hobbyene sine:
Å lage rare oppfinnelser og arrangere visesangkonserter.
Det er ikke lett å være partner med Steve Jobs.
Han får aldri nok. Han vil kontrollere alt. Absolutt alt.
For Jobs har eventyret knapt begynt. Han blir en medieyndling.
Et ikon for en ny generasjon. En guru fra Silicon Valley.
Auraen sprer seg over Atlanterhavet. Slik blir han fremstilt på fransk tv:
Målet er nå å bli millionær ved å starte sitt eget selskap.
Det gjorde Steve Jobs, mannen som fant opp Apple.
Han var på førstesiden til Time da han var 27 år.
Han var verd hundrevis av millioner og var en helt i 20-årsalderen.
Han hadde aldri vært beskjeden. Nå ble han stormannsgal.
Han ønsket å bli IT-verdenens ubestridte leder.
I 1981 er IT-sektoren dominert av IBM, et av verdens største selskaper.
De har 350 000 ansatte og lager de fleste av verdens stormaskiner.
Men nå vil IBM takle hjemmedatamaskin-markedet -
- ved å lansere sin PC, inspirert av Apple II.
Vil de klare å undergrave Apples stilling?
Jobs og teamets svar er et rungende ''nei!''
De hadde ingen tro på IBMs PC, og de feiret. Med fruktjuice.
Vi kjøpte en og demonterte den.
Vi lo da vi så hvor dårlig den var bygd.
Folk i Apple så på IBM-maskinen og sa: "Denne maskinen er elendig!"
"Den gjør ikke noe interessant. Grafisk er den ikke like sterk."
"Den bruker ikke operativsystemet slik vår gjør. Det er en stygg kasse."
Likevel selger PC-en godt og tar markedsandeler fra Apple II.
-Men bare takket være tre bokstaver. -Det sto "IBM" på den.
Og altfor mange mennesker så på IBM som noe trygt.
De ville heller kjøpe av IBM, uansett hvor god konkurrenten var.
Jobs slår tilbake.
Han vil knuse IBM. Han blir besatt av tanken.
Han rekrutterer en forretningsmann.
John Sculley, direktør for Pepsi-Cola.
Han har skapt seg et navn ved å bryne seg på Coca-Cola.
Samarbeidet blir førstesidestoff, selv i Businessweek.
Steve er skråsikker. Det ser vi på måten han spør Sculley på.
Det var slik han trakk Sculley til Apple.
"Vil du lage sukkervann, eller vil du forandre verden?"
''Å forandre verden.'' Det var det Jobs ville.
Og han gjør alt for å få det til.
Nå vier Jobs seg 100 % til et nytt prosjekt.
En datamaskin som skal knekke IBM en gang for alle.
Den heter Macintosh. Han krever total lojalitet fra de ansatte.
De må ofre alt. Hertzfield har ikke bare gode minner fra denne tiden.
Han kom bort. "Gode nyheter! Du skal jobbe med Mac nå!"
"Flott. La meg bare gjøre ferdig disse Apple II-greiene."
"Hva kan vel være viktigere enn å jobbe med Macintosh?"
Jeg beskrev prosjektet mitt. "Glem det! Du begynner med Macen nå."
Han trakk ut støpselet, så jeg mistet alt jeg hadde jobbet med.
Han tok med seg maskinen og gikk sin vei!
Han presset de ansatte.
Han fikk trykt opp T-skjorter med: "Jobber 90 timer i uka og elsker det!"
Etter tre år i dette ekstreme arbeidstempoet er Macintosh ferdig.
Den skal lanseres i januar 1984.
Men ''1984'' er også tittelen på en bok av George Orwell.
En framtidsvisjon av et samfunn som domineres av diktatoren Storebror.
Jobs vil utnytte budskapet. Han ber Ridley Scott lage en reklamefilm.
La oss vise dem hvorfor 1984 ikke blir som "1984" .
Man får se horder av grå folk som marsjerer for å høre Storebrors tale.
Ifølge Apple besto verden av Storebror, altså IBM, -
- og dem selv, som skulle beseire Storebror.
Slavene representerer alle ansatte som er dømt til å bruke IBM.
Mens den unge idrettskvinnen selvsagt står for Macintosh.
De skulle sette folk fri fra stormaskinenes undertrykkelse.
Apple skulle redde dem.
24. januar vil Apple lansere Macintosh.
Da får dere se hvorfor 1984 ikke blir som ''1984''.
Man får ikke se Macintosh i reklamen. Den æren vil Jobs ha selv.
Han vil vise fram babyen sin.
Hertzfield husker dagen da Macintosh ble avduket.
Jeg håper de viser hele salen. Alle går fra vettet.
Den dagen, foran en smekkfull sal, vigslet Steve Jobs seg selv.
Dere har sett bilder av Macintosh.
Nå skal dere få møte Macintosh selv.
Han er bestemt på å vise fram sitt teknologiske framskritt:
Å gjøre det enklere å kommunisere med datamaskinen.
Vi får se animasjons- og grafikkevnene dens.
For første gang kan man tegne med den.
Vi får se et portrett av ham. Jobs er mer stormannsgal enn noen gang.
Hør på hva maskinen sier.
Nå vil jeg lene meg tilbake og lytte.
Jeg er stolt av å få presentere -
- mannen som er som en far for meg. Steve Jobs.
Steve Jobs er sikker på at hans baby vil gjøre at han kan knuse IBM -
- og bli verdens ubestridte ener.
Så dere det? Han gråt omtrent.
I en alder av 29 år er han på toppen. Presentasjonen er en genistrek.
Han er ingen oppfinner, men Macen er hans skapning.
Verdens første hjemmedatamaskin. Pressen roser den opp i skyene.
Trass i høy salgspris går den unna.
2500 dollar. Dobbelt så mye som en IBM-maskin.
Den gjorde stor suksess i starten. Den appellerte til en type folk -
- som ikke hadde en datamaskin som passet for dem.
Det som skiller den ut, er den ekstreme brukervennligheten.
Et barn kunne bruke den, takket være nyvinninger som musen.
Musen var noe helt nytt.
Det var også ikonene, menyene og vinduene.
Dette er første gang noen har sett noe slikt.
Det som gjør dette mulig, er Macens hjerne:
Operativsystemet. Det ligger ti år foran konkurrentene.
Jobs er sikker på at han nå er den ubestridte eneren.
Men mens han konsentrerte seg om IBM,-
- var det en annen trussel han ikke oppdaget. Og han het Bill Gates.
Et ungt datageni. Han er like gammel som Jobs.
Han startet også selskapet sitt i ung alder: Microsoft.
Men i 1984, da Apple eksploderte, var det et ganske lite selskap.
Microsoft var ikke det kjempeselskapet vi kjenner i dag.
Det var mye mindre enn Apple.
Microsoft lager ikke datamaskiner, bare programvare.
Og sitt eget operativsystem.
Men Gates er imponert av systemet i Macintosh.
Han sier det til og med offentlig.
Det holder ikke bare å være annerledes.
Man må skape noe nytt, noe som fanger folks oppmerksomhet.
Macintosh er den eneste maskinen som oppfyller det kravet.
Ingen aner at Gates har satt seg fore å avsløre Macens hemmelighet.
Han vil lage et system som er like bra -
- og så selge det til Apples rivaler.
Men hvordan skal han få til det?
Gates hadde lenge jobbet for Apple og levert programvare.
De så ingen trussel i denne lille underleverandøren.
Dermed fant han ut stadig mer om Macintosh-systemet.
Jeg husker første gang vi viste Gates en Macintosh.
Du kan vel si at vi viste ham hans egen framtid.
Det gikk lenge før Apple forsto det, selv om Gates var svært nysgjerrig.
Han var fascinert av alt ved Mac. Han stilte altfor mange spørsmål.
En dag tok Jobs ham på senga under en samtale med Andy.
Jeg skulle til å si: "Dette kan man gjøre på Apple II også" .
Steve forsto hva jeg skulle til å si, og han skrek "hold kjeft!"
Jeg viste ikke at jeg hadde forstått det, så han gjorde det en gang til.
Alle så på ham. Det hadde endelig gått inn.
Jobs hadde grunn til å være bekymret, men det var for sent.
En måned senere hadde PC-en tatt igjen forspranget.
Den hadde tatt i bruk menyer og mus.
Alt takket være et nytt Microsoft-program.
Gates hadde nettopp sluppet Windows.
Direkte inspirert av Macintoshens hjerne.
Da Steve fikk vite om det, sa han noe sånt som:
"Jeg vil ha Bill Gates inn på kontoret mitt innen sola går ned!"
I det møtet gikk Steve virkelig løs på Bill Gates.
"Du sa du ikke ville kopiere Mac! Hvordan kan vi stole på deg?"
Og Steve er ...
Han er ikke lett å si imot. Han er veldig sterk.
Men jeg ble imponert av Gates. Han firte ikke en tomme.
Gates hadde klart det:
Windows utstyrte nå alle PC-er til en rimelig penge.
For Apple var det en katastrofe. Salget av Mac stupte.
Steve Jobs' stjerne begynte å dale.
For første gang var de bekymret for hva som ville skje med selskapet.
Ingen kjøpte Mac lenger.
For å komme ut av uføret valgte John Sculley, som Steve hadde ansatt, -
- å gjøre det utenkelige:
Han sa opp faren til Macintosh.
Jobs var svært skuffet. Bannlyst fra sitt eget selskap i en alder av 30.
Det var helt utenkelig.
Ingen trodde det kunne skje. Han var så sentral i selskapet.
Det ga ikke mening.
Meningen med livet mitt var borte. Det var et hardt slag.
Jeg visste ikke hva jeg skulle gjøre.
Hvor skal vi?
Året er 1985. Jobs vurderer å flytte fra Silicon Valley for godt.
Og finne noe annet å drive med.
Men i stedet starter han et nytt IT-selskap: NeXT.
Oppfølgeren til Apple.
Så kjøper han Pixar av George Lucas.
Den gangen var det bare et lite spesialeffekt-selskap.
Senere skapte Pixar ''Toy story'', ''Oppdrag Nemo'' og ''De utrolige''.
Filmer som revolusjonerte animasjonsfilmverdenen.
Steve fortsetter å utvikle ny teknologi, -
- og han håper fortsatt han kan forandre verden.
Vi møtte ham i 1992 i hans nye kontor.
Allerede da tenkte han på framtida.
"Hva drømmer jeg om?" Det var et veldig fransk spørsmål.
Jeg tror at datamaskiner fortsatt er sin barndom.
De har bare kommet så langt på 30 år.
Det er ikke nok at alle har en datamaskin.
De må begynne å arbeide sammen for å utrette fantastiske ting.
Steve Jobs, like visjonær som alltid.
Han er bare 37 år og har fortsatt god tid på seg.
I løpet av 90-tallet har Gates funnet sin plass.
Microsoft holder IT-verdenen i et jerngrep.
Det er et økonomisk lokomotiv og et nestenmonopol.
97 % av verdens datamaskiner kjører Windows.
Etter at Jobs forsvant, har det gått dårligere med Apple.
Selskapet trenger å fornyes. Det har bare 3 % markedsandel.
Businessweek skriver på forsiden: ''Et amerikansk ikon har falt''.
Apple var på god vei til å gå i oppløsning.
De hadde hatt flere ulike ledere. Ingen av dem hadde lyktes.
Kundene hadde mistet all tillit til dem.
Selv lojale kunder og fans begynte å gå over til PC.
Apple har nettopp ansatt en ny direktør: Gilbert Amelio.
John Sculley, Jobs' svorne fiende, er blitt kastet på dør.
Gilbert Amelio satser alt på ett kort: dagens mann.
Selskapets guru. Symbolet på Apples gullalder.
Steve Jobs. Han er 42 år, og han har som vanlig massevis av ideer.
August 1997. Han kommer tilbake med en fantastisk forestilling.
Fansen har ventet på ham som en messias. Og han har en redningspakke.
Det hele begynner med en overraskelse.
Jeg vil nå avsløre en viktig samarbeidspartner for oss.
Og det er Microsoft.
Publikum er lamslått. Noen tror det er fleip, men Jobs mener alvor.
Jeg er faktisk veldig stolt av begge selskapene.
De har lagt uenigheten bak seg på en profesjonell måte.
Jeg har en spesiell gjest her i dag, via satellitt.
La oss få ham opp på scenen nå.
Her er gjesten. Mannen som forrådte ham for noen år siden. Bill Gates.
God dag.
For publikum er Gates selve djevelen.
Noe av det mest spennende jeg har gjort i yrkeslivet mitt -
- er å samarbeide med Steve om Macintosh.
De to erkefiendene har gjort det utenkelige og inngått en avtale.
Jobs dropper søksmålet mot Gates, som han anklaget for å kopiere Mac.
Gates leverer programvare til Steve og betaler 150 mill. dollar.
Det minner om en pakt med djevelen, men Jobs gjør alt for å redde Apple.
Redde Apple, men også gjenopplive merkevaren.
Og ingen kan gjøre det som Jobs.
For hans mest dødelige våpen er produktene han selger.
Slik skal vi komme oss inn i forbrukermarkedet igjen.
De ser ut som kjempestore drops med klare farger.
De er langt mer sexy enn grå PC-er.
Teknologien er heller ikke verst. Ingen kasse. Ingen diskettstasjon.
Et internt modem. Brukervennlig grensesnitt. Alt er i skjermen.
Og den koster bare 1300 dollar, så folk har råd til den.
Den heter iMac.
Vi vil være det selskapet som lager verdens beste og kuleste datamaskiner.
Den bortkomne sønn har kommet tilbake i triumf.
Hans nye baby, iMac, går som varmt hvetebrød.
Apple er på fote igjen.
Men han tenker allerede på andre ting. På mer enn bare datamaskiner.
Nå gyver Apple Iøs på underholdningsbransjen.
Musikk er det som gjelder. Jobs tar fram en merkelig, liten dings.
Det er 23. oktober 2001.
Her er den. Den heter iPod.
Det kuleste med den er at hele musikksamlingen får plass i lomma.
Det har aldri vært mulig før.
Etter Macintosh er dette Apples andre viktige revolusjon.
Den lille musikkspilleren blir en kultgjenstand og et kulturfenomen.
Den har forandret måten vi lytter til musikk på.
Vi lager et innslag for fransk tv om iPod. Hva synes du om den?
Den er så enkel. Jeg har all musikken min på den.
Den er helt fantastisk. Jeg elsker alt ved den.
Den gjør braksuksess og blir verdens ledende musikkspiller.
Apple har solgt 275 mill. stykker.
Samtidig lanseres iTunes, et program til å organisere musikksamlingen.
Og dessuten: Apple bestemmer prisen.
9,99 euro per album. 99 eurocent per sang.
De har tvunget musikkindustrien i kne, slik Michel de Souza forklarer.
Vi hadde ikke kontroll over utsalgsprisen.
Apple påtvang oss denne prisen på 9,99 euro per album og 99 cent per sang.
Vi klarte ikke å samle oss i tide, så det ble standarden i markedet.
Alle tjener på det. Apple betaler en andel til plateselskapene.
I snitt 60 cent per sang.
Ett år etter lanseringen selger iTunes 50 millioner sanger.
Året etter er det 500 millioner. l dag er det over 10 milliarder.
Og de har enda flere revolusjoner på beddingen.
Men en uventet kunngjøring forandrer alt.
Juni 2004 avslører Jobs at han har bukspyttkjertelkreft.
En svært farlig krefttype.
Jobs er en fighter, og han lever nå hver eneste dag til fulle.
I 2005 blir Jobs æresdoktor ved Stanford universitet.
Jobs taler til elevene om døden, men gir dem en lekse om livet.
Det at jeg snart skal dø, har vært en enorm pådriver for meg.
Han ber studentene om ikke å kaste bort livet, men følge drømmene sine.
Ikke kast bort tiden din på å leve en annens liv.
Følg ditt eget hjerte og intuisjon.
Vær sulten. Vær ufornuftig. Takk skal dere ha.
Den regelen har Jobs fulgt hele livet.
Men 12. juni 2005 vet han at hans dager er talte.
Han er under tidspress, for arbeidet hans er ikke ferdig.
I kjølvannet av datamaskiner og musikk kom telefonen.
9. januar 2007 ble hele mobilverdenen rystet i sine grunnvoller.
Telefon og internettleser i en og samme dings.
Vi kaller den iPhone.
I en koreografert forestilling lanserer Jobs sitt siste vidunder -
- med ett mål for øyet: å skape en ny standard innen mobiltelefoni.
Og et medieoppstyr uten like.
Det blir hysteriske tilstander. Over hele verden står folk i kø.
Kundene viser fram sin iPhone som et trofé.
Telefonbransjen har aldri sett noe lignende.
På 3 år solgte Apple 75 mill. iPhoner.
Nå vil Jobs gjenopplive et gammelt Apple-produkt.
Et nettbrett som ble lansert mens han var borte og floppet.
ldeen var god nok, men det var ikke mesteren som lanserte den.
27. januar 2010 viser Jobs fram sitt livs mest ambisiøse prosjekt.
Han er svak pga. sykdommen, men er som et barn med et nytt leketøy.
Sånn ser den ut. Veldig tynn.
Men for første gang lurer ekspertene på om Jobs har gjort en tabbe.
Olivier Frigrard ser lanseringen på nettet.
Han er IT-journalist, og i dag er han skeptisk.
Apple tok en sjanse. Før gikk de inn i eksisterende markeder.
En iPod er som en Walkman. Den fant de ikke opp. Så kom iPhone.
Denne gangen lanserte de noe helt nytt.
Det fantes lignende produkter, men ingen hadde slått an.
Apple risikerte å lage et produkt som ingen ville ha.
Og hvor plasserer man den?
Den ligger midt mellom en laptop og en mobiltelefon.
Ingen USB-port eller DVD-spiller. Den er merkelig.
Men Steve Jobs tviler ikke.
Og det med rette, for iPad har gjort enorm suksess.
Den er også en gullgruve for selskapet.
iPad er en enorm nettbutikk der man finner hundretusenvis av programmer.
Og Apple tar sin andel av hvert eneste kjøp.
Og takket være iPad går vi inn i en ny IT-tidsalder.
Vi følte at dette var et avgjørende vendepunkt innen IT.
Dette kunne være datamaskinens død. Nå kom en ny type produkter.
Med Mac, iMac, iPod, iPhone og iPad -
- hadde Jobs oppfylt deler av drømmen sin.
Han lovte å gjøre datamaskiner enkle å bruke, og han klarte det.
IT har blitt en del av dagliglivet vårt.
Det er det han har levd for. Og han har forandret verden.
Historien er ikke over, men Jobs måtte trekke seg.
2. mars 2011 holdt han sin siste presentasjon.
24. august trakk han seg som Apples direktør.
Døden hadde hengt over ham så lenge. Han levde hver eneste dag til fulle.
Det var utvilsomt derfor hans siste år i Apple var så kreative.
5. oktober 2011 tok døden ham til slutt.
Apple, et av verdens rikeste selskaper, er nå foreldreløs.
Vi har utstillingsmodeller der ute. Gå og prøv dem selv.
Takk skal dere ha.